Olika syn på skuld hos Kronofogden
Kronofogden har en uppfattning om vad ordet skuld innebär. Den som ringer till myndigheten har ofta en annan uppfattning om betydelsen.
![](https://fpg-media.eu-central-1.linodeobjects.com/app/uploads/spraktidningen/2024/06/04134123/skuld.jpg)
Bild: Istockphoto
Varje år får Kronofogdens kundservice över en miljon telefonsamtal. Många som ringer behöver hjälp och stöd. Men handläggarna ställs också inför situationer där allmänspråket och fackspråket krockar. På Kronofogden används ordet skuld i första hand när en person är skyldig myndigheten pengar – men den som ringer och vill diskutera ett betalningsföreläggande använder ofta skuld i vidare bemärkelse. En hel del av handläggarnas tid läggs därför på att försäkra sig om att alla parter talar om samma sak. Det visar Maria Johansson, nybliven doktor i nordiska språk vid Uppsala universitet, i sin avhandling. Hon konstaterar också att handläggarnas uppgift inte är enkel. Myndigheter ska enligt lag använda klarspråk samtidigt som riktlinjerna för detta är baserade på skriftlig i stället för talad kommunikation.