Svärord har egen vrå i det grå
![](https://eu-central-1.linodeobjects.com/fpg-media/app/uploads/spraktidningen/2021/03/08209a.jpg)
Svordomar är något annat än ”vanligt” språk. Det visar de strokepatienter som kan svära friskt men i övrigt inte tala. De har fått en skada i vänster hjärnhalva, där vanligt språk har sin hemvist. Eftersom de ändå kan svära är det rimligt att anta att svordomar lagras i den högra hjärnhalvan.
– Med svordomar och kraftuttryck vill man väcka negativa känslor, och höger hjärnhalva är betydligt mer känslosam än den vänstra, kommenterar Martin Ingvar, professor i integrativ medicin vid Karolinska institutet.
Svärandets plats i hjärnan har aktualiserats tack vare en schweizisk forskargrupps analyser av 1800-talspoeten Charles Baudelaire. Han fick en stroke vid 45 års ålder, och det enda vagt meningsfulla som poeten därefter yttrade var cré nom! (ungefär ’jäklar!’). Detta kraftuttryck upprörde nunnorna på det sjukhus där Baudelaire vårdades till den grad att de tillkallade en präst som kunde utöva exorcism.
– Med svordomar och kraftuttryck vill man väcka negativa känslor, och höger hjärnhalva är betydligt mer känslosam än den vänstra, kommenterar Martin Ingvar, professor i integrativ medicin vid Karolinska institutet.
Svärandets plats i hjärnan har aktualiserats tack vare en schweizisk forskargrupps analyser av 1800-talspoeten Charles Baudelaire. Han fick en stroke vid 45 års ålder, och det enda vagt meningsfulla som poeten därefter yttrade var cré nom! (ungefär ’jäklar!’). Detta kraftuttryck upprörde nunnorna på det sjukhus där Baudelaire vårdades till den grad att de tillkallade en präst som kunde utöva exorcism.